Meyer Guggenheim
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 1r febrer 1828 ![]() Lengnau (Suïssa) ![]() |
Mort | 15 març 1905 ![]() Lake Worth (Florida) ![]() |
Patriarca | |
![]() | |
Activitat | |
Ocupació | empresari ![]() |
Família | |
Fills | Daniel Guggenheim, Murray Guggenheim, William B. Guggenheim, Benjamin Guggenheim, Solomon R. Guggenheim, Simon Guggenheim, Isaac Guggenheim ![]() |
Pares | Simon Meyer Guggenheim ![]() ![]() |
Signatura ![]() ![]() | |
![]() ![]() |
Meyer Guggenheim (1 de febrer de 1828 – 15 de març de 1905)[1] va ser el patriarca de la família Guggenheim als Estats Units.[2] Va fer fortuna en l'àmbit de la mineria i es va convertir la seva família en una de les més riques del món des del segle XIX i durant el XX. Va néixer a Lengnau, Cantó d'Argovia, Suïssa, d'origen judeoalemany, emigrant als Estats Units l'any 1847.[3]
Carrera
El 1847 o 1848, segons la font, va emigrar de Suïssa als Estats Units juntament amb el seu pare, Simon.[4] A Filadèlfia va crear una petita empresa d'importació, treballant com a venedor ambulant de cintes, puntes i altres articles, abans de desenvolupar la fórmula per a una pasta de forn, per a la qual va construir una fàbrica.[5] Va generar la seva fortuna en la mineria i la metal·lúrgia, principalment als Estats Units.[6]
Després d'invertir en unes mines de plata inundades al districte miner de Leadville de Colorado el 1880[7] (que un cop dessecades permetien extreure una plata tan pura que no calia el pas per una foneria), es va expandir a la fosa de mineral, també a l'estat de Colorado. Va construir diverses foses als Estats Units i al nord de Mèxic. Quan els seus fills van créixer, sobretot Daniel,[5] van assumir papers principals en el negoci familiar de mineria i fosa.[8] El 1901 van fusionar els seus negocis amb l'empresa American Smelting and Refinig Co., que agrupava les plantes de processament de metall estatunidenques més importants.[5]
Vida personal
Guggenheim va conèixer Barbara Myers (1834–1900), una companya immigrant al vaixell als Estats Units, i es va casar amb ella quatre anys després, cap al 1852.[9] Va tenir onze fills, entre ells vuit homes, cinc dels quals eren actius en les empreses familiars: Isaac, Daniel, Murry, Solomon, Robert i (Joan) Simon.[3] Els altres fills eren Benjamín, Robert i William. Les filles van ser Jeanette, Rose i Cora. Els onze fills de Meyer,[10] els seus cònjuges i els seus descendents més notables són mostrats a continuació:
- Isaac (1854-1922), casat amb Carrie Sonneborn (1859-1933), amb qui va tenir 3 fills:[11]
- Beulah V. Guggenheim (1877-1960).
- Edith B. Guggenheim (1880-1960).
- Helene Guggenheim (1886-1962), casada amb Edmund L. Haas.
- Daniel (1856-1930), cap de la família després de morir el seu pare, fou el més actiu dels seus fills a desenvolupar i adquirir diversos negocis en l'àmbit de la mineria.[12] Es va casar amb Florència Shloss (1863-1944), amb la qual va tenir 3 fills:
- Meyer Robert Guggenheim (1885-1959).
- Harry Frank Guggenheim (1890-1971).
- Gladys Leonor Guggenheim (1895-1980)
- Murry (1858-1939), originalment dedicat al negoci d'importació de teles i brocats, a partir de 1881 es va involucrar en la mineria i metal·lúrgia,[13] casada amb Leonie Bernheim (1865-1959), amb qui va tenir 2 fills:
- Edmond A. Guggenheim (1888-1972), casat amb Marion Price (1888-?).
- Lucille Guggenheim (1894-1972).
- Solomon Robert (1861-1949), un mecenes de l'art modern a través de la seva fundació i donacions al Museum of Modern Art.[14] Casat amb Irene M. Rothschild (1868-1954), amb qui va tenir 3 fills:
- Eleanor Mary Guggenheim (1896-1992), casada amb Arthur Stuart, 7è comte de Castle Stewart.
- Gertrude R. Guggenheim (1898-1966).
- Barbara Josephine Guggenheim (1904-1985), casada amb John Lawson-Johnston, de la família de la producció de Bovril.
- Jeanette (1863-1889), casada amb Alberto Gerstle, amb una filla. Va morir al part.[15]
- Nettie Gerstle (1889-?)
- Benjamin Guggenheim' (1865-1912);[16] va morir en el desastre del RMS Titanic . Casat amb Florette Seligman (1870-1937), amb qui va tenir 3 fills:[17]
- Benita Rosalind Guggenheim (1895-1927).
- Peggy Guggenheim (1898-1979); va fundar la Col·lecció de Peggy Guggenheim
- Barbara Hazel Guggenheim (1903-1995)
- Robert G.' (1867-1876).
- John Simon (1867-1941), senador per Colorado durant un període.[18] Casat amb Olga Hirsch (1877-1970), amb qui va tenir 2 fills:
- John Simon Guggenheim (1905-1922).
- George Denver Guggenheim (1907-1939).
- William (1868-1941)[19]
- Rose (1871-1945),:[20] casada en tres ocasions, primer amb Albert Loeb, amb qui va tenir 3 fills i després amb Samuel M. Goldsmith (1908),i posteriorment amb Charles E. Quicke.[21] Va tenir 3 fills:
- Harold A. Loeb (1891-1974)
- Edwin M. Loeb (1894-1966)
- Willard E. Loeb (1896-1958)
- Cora (1873-1956), casada amb Luis F. Rothschild (1869-1957), fundador de l'L. F. Rothschild,[22] amb qui va tenir 2 fills:
- Luis F. Rothschild, Jr. (1900-1902)
- Muriel B. Rothschild (1903-?)
Després de la mort de la seva dona el 1900, Guggenheim i els seus fills van proporcionar 200.000 dòlars a Mount Sinai Hospital per a la construcció d'un hospital en honor seu.[23]
Guggenheim va morir el 15 de març de 1905 a Palm Beach, Florida.[1] A la seva mort va deixar una fortuna estimada de 50 milions de dòlars als seus sis fills i tres filles.[24] Fou enterrat al Salem Fields Cemetery de Brooklyn, Nova York.[25]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 «MEYER GUGGENHEIM, SMELTER KING, DEAD; Severe Cold Terminated Fatally at Palm Beach. HAD REMARKABLE CAREER Started as Stove Polish Vendor and Finally, with His Seven Sons, Built Up Great Smelting Industry.». The New York Times, 17-03-1905 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 24 de novembre 2022 a Wayback Machine.
- ↑ Karesh, Sara E.; Hurvitz, Mitchell M. Encyclopedia of Judaism (en anglès). Infobase Publishing, 2005, p. 187. ISBN 978-0-8160-6982-8. Arxivat 2024-05-16 a Wayback Machine.
- ↑ 3,0 3,1 Davis, John H.. The Guggenheims: An American Epic (en anglès). Nova York: S.P.I. Books, 1994. ISBN 9781561713516 [Consulta: 11 setembre 2019].
- ↑ El gran misterio (en castellà). Editorial Portada. Qué pasa. Segunda Editorial Portada, 2009, p. 59. Arxivat 2024-05-16 a Wayback Machine.
- ↑ 5,0 5,1 5,2 Inc, Encyclopaedia Britannica. Britannica Enciclopedia Moderna (en castellà). Encyclopaedia Britannica, Inc., 2011-06-01, p. 1198. ISBN 978-1-61535-516-7. Arxivat 2024-05-16 a Wayback Machine.
- ↑ «Meyer Guggenheim». Encyclopedia. Encyclopædia Britannica. Arxivat de l'original el 2015-04-27. [Consulta: 5 abril 2013].
- ↑ Jaume, Brufau Prats. De xerric a capità d’empresa. Memòries de Joan Brufau Cusidó ampliades pel seu fill. FUNDACIÓ ILURO, 2014-10-01, p. 91. ISBN 978-84-937992-5-0. Arxivat 2024-05-16 a Wayback Machine.
- ↑ National Mining Hall of Fame, Meyer Guggenheim Arxivat 2014-02-22 a Wayback Machine., consultat el 13 gener 2014
- ↑ [Enllaç no actiu]
- ↑ Mokyr, Joel. The Oxford Encyclopedia of Economic History (en anglès). Oxford University Press, 2003, p. 482. ISBN 978-0-19-510507-0. Arxivat 2024-05-16 a Wayback Machine.
- ↑ «ISAAC GUGGENHEIM DIES IN ENGLAND; Overcome by Sudden Illness After Greeting a Friend in Southampton. LEADER IN MINING INDUSTRY Identified With Large Industrial Interests of His Family--Body to Be Brought Here.». The New York Times, 11-10-1922 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 24 de novembre 2022 a Wayback Machine.
- ↑ «DANIEL GUGGENHEIM DIES SUDDENLY AT 74 OF HEART DISEASE Philanthropist, Capitalist and Patron of the Arts Succumbs at Port Washington Home. SET UP AERONAUTICS FUND $2,500,000 Gift the Basis of Important Research—Liberal Donor to Many Charities. HE WON WEALTH IN MINING A Friend of Labor, He Had Wide Interests in Industry—Leaders in Many Fields Pay Tribute. A Life of Usefulness. DANIEL GUGGENHEIM DIES SUDDENLY AT 74 Began Work in Switzerland. Was Progressive in Business. Many Business Connections. An Ardent Humanitarian. Devoted to Art. Aeronautics School Created. PHILANTHROPIST CALLED BY DEATH. BRITISH PRAISE GUGGENHEIM. Newspapers Pay Tribute to His Aid to Aviation.». The New York Times, 29-09-1930 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «M. GUGGENHEIM, 81, FINANCIER, IS DEAD Senior Member of the Family Company Was Son of Mining and Smelting Leader NOTED FOR HIS CHARITIES Founder of Dental Clinic and Patron of Music—Served in Many Directorships Founded a Foundation Became Smelting Director $1,900,000 in Grants». The New York Times, 16-11-1939 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «S. R. GUGGENHEIM, MINE OWNER, DIES -- Last of Famous Brothers, Known as an Art Patron, Was 88 Years Old». The New York Times, 03-11-1949 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ Hoy, Edwin Palmer. The Guggenheims and the American Dream (en anglès). Funk & Wagnalls, 1967, p. 267 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «GUGGENHEIM, DYING, SENT WIFE MESSAGE Tried to Do His Duty, He Asked Steward to Tell Her.». The New York Times, 20-04-1912 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 24 de novembre 2022 a Wayback Machine.
- ↑ «W. SELIGMAN KILLS HIMSELF IN A HOTEL; Son of Founder of J. & W. Seligman & Co. Found Dead at the Gerard.». The New York Times, 13-02-1912 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 24 de novembre 2022 a Wayback Machine.
- ↑ «S.GUGGENHEIM, 73, FINANCIER, IS DEAD; One of 7 Famous Brothers, Was Smelting Firm Head, an Ex-Senator, Philanthropist». The New York Times, 04-11-1941 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «WM. GUGGENHEIM, INDUSTRIALIST, DIES; Philanthropist Was Youngest of Meyer Guggenheim's 7 Sons--Stricken Here ALSO KNOWN AS AUTHOR Managed His Father's Mining Interests in Mexico Before Retirement in 1901». The New York Times, 28-06-1941 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «Mrs. Rose G. Quicke». The New York Times, 15-02-1945 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «MRS. ROSE LOEB WED TO CAPT. C.E. QUICKE Married in the Ritz Apartment of the Bride's Brother, Daniel Guggenheim.». The New York Times, 12-12-1924 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «MRS. ROTHSCHILD DEAD; Last of the 9 Children of Meyer Guggenheim Was 83». The New York Times, 14-12-1956 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 16 de maig 2024 a Wayback Machine.
- ↑ «$200,000 GIFT TO MT. SINAI Meyer Guggenheim and His Sons Provide for a New Hospital. Directors Yesterday Voted to Accept the Donation with Its Conditions — Memorial to Mrs. Guggenheim.». The New York Times, 23-04-1900 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 24 de novembre 2022 a Wayback Machine.
- ↑ Klein, Henry H. Dynastic America and Those Who Own It (en anglès). Cosimo, Inc., 2005-12-01, p. 37. ISBN 978-1-59605-671-8. Arxivat 2024-05-16 a Wayback Machine.
- ↑ «MEYER GUGGENHEIM BURIED. "His Success Was Not by Tearing Down" Says Dr. Silverman». The New York Times, 20-03-1905 [Consulta: 11 setembre 2019]. Arxivat 24 de novembre 2022 a Wayback Machine.
Bibliografia complementària
- Glaser-Schmidt, Elisabeth «The Guggenheims and the Coming of the Great Depression in Chile, 1923-1934». Business and Economic History, 24, 1, 1995, pàg. 176–185. ISSN: 0894-6825.
- Lawson-Johnston, Peter. Growing Up Guggenheim: A Personal History of a Family Enterprise (en anglès). Open Road Media, 2014-05-20. ISBN 978-1-4976-5142-5.
- O'Connor, Harvey. The Guggenheims: The Making of an American Dynasty (en anglès). Covici, Friede, 1937.
- Unger, Irwin; Unger, Debi. The Guggenheims: A Family History (en anglès). DIANE Publishing Company, 2006-07. ISBN 978-1-4223-5383-7.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- National Mining Hall of Fame: Meyer Guggenheim Arxivat 2014-02-22 a Wayback Machine.