Marston Morse
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | (en) Harold Calvin Marston Morse ![]() 24 març 1892 ![]() Waterville (Maine) ![]() |
Mort | 22 juny 1977 ![]() Princeton (Nova Jersey) ![]() |
Sepultura | Pine Grove Cemetery, Waterville, Lot 626 - Grave 4 44° 32′ 14″ N, 69° 38′ 43″ O / 44.537214°N,69.645342°O / 44.537214; -69.645342 ![]() |
President Societat Americana de Matemàtiques | |
1941 – 1942 ← Griffith C. Evans – Marshall Stone → ![]() | |
Dades personals | |
Formació | Universitat Harvard (1914–1917) Institut Clàssic Coburn (–1910) Colby College (1910–1914) Institut Clàssic Coburn ![]() |
Tesi acadèmica | Certain types of geodesic motion on a surface of negative curvature ![]() ![]() |
Director de tesi | George Birkhoff ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Topologia, matemàtiques, càlcul de variacions i topologia diferencial ![]() |
Ocupació | matemàtic, topòleg, professor d'universitat ![]() |
Ocupador | Institut d'Estudis Avançats de Princeton (1935–1962) Universitat Harvard (1926–1935) Universitat Brown (1925–1926) Universitat Cornell (1920–1925) Universitat Harvard (1919–1920) ![]() |
Membre de | Acadèmia de Ciències i Humanitats de Heidelberg (membre corresponent) (1950–) Acadèmia Nacional de Ciències dels Estats Units (membre de l'Acadèmia Nacional de Ciències dels Estats Units) (1932–) Acadèmia Americana de les Arts i les Ciències ![]() |
Carrera militar | |
Conflicte | Primera Guerra Mundial ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Estudiant doctoral | Sumner Byron Myers, Gustav Arnold Hedlund, Emilio Baiada, Arthur Everett Pitcher (en) ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Família | |
Cònjuge | Céleste Phelps (1922-1930) Louise Jeffreys (1940-1977) ![]() |
Fills | Dryden Phelps Morse ( ![]() ![]() |
Pares | Howard Calvin Morse i Ella Phoebe Marston |
Premis
| |
![]() ![]() |
Marston Morse (anglès: Harold Calvin Marston Morse) (Waterville, 24 de març de 1892 - Princeton, 22 de juny de 1977) va ser un matemàtic nord-americà.
Vida i Obra
Morse va fer els estudis secundaris a la seva vila natal de Waterville (Maine) fins al 1914. A partir d'aquest ane va estudiar matemàtiques a la universitat Harvard en la qual es va doctorar el 1917 sota la direcció de George Birkhoff.[1] Va heredar de la seva mare un notable talent musical i va ser un bon pianista i organista fent, ocasionalment, algunes composicions musicals.[2]
Els anys següents va lluitar al front francès durant la Primera Guerra Mundial, motiu pel qual va ser condecorat amb la Creu de Guerra.[3] En tornar, a partir de 1919, va ser successivament professor de les universitats Harvard, Cornell i Brown, fins al 1926 en que va tornar a Harvard on va romandre fins que el 1935 va ser nomenat professor de l'Institut d'Estudis Avançats de Princeton del qual es va retirar el 1962 com a professor emèrit.[1] Potser un dels motius que el va portar a abandonar Harvard va ser el fet que la seva ex-dona, Celeste Phelps, amb qui havia estat casat des de 1922[4] fins als seu divorci el 1930, es casés amb William Fogg Osgood, quaranta anys més gran, i que va resultar un petit escàndol a la universitat.[5] Durant la Segona Guerra Mundial també va ser consultor científic del US Ordnance Corps.[6]
Morse va ser un autor molt prolífic, va publicar 176 articles (sol o conjuntament) i set llibres.[7] Les seves contribucions més importants van ser en topologia i avui es coneixen com la teoria de Morse, que estudia la forma com els punts crítics d'una corba definida en una varietat afecten la forma topològica d'aquest espai.[8] Els seus interessos culturals s'estenien molt més lluny de les seves activitats professionals: ja s'ha comentat el seu interès per la música, però també es va interessar per l'art,[9] la filosofia, la ciència i la religió.[10]
Referències
- ↑ 1,0 1,1 Bott, 1980, p. 913.
- ↑ Ayoub, 2004, p. 81.
- ↑ Chang, 2011, p. 382.
- ↑ Snow i Hoover, 2010, p. 11.
- ↑ Agarwal i Sen, 2014, p. 325.
- ↑ Ayoub, 2004, p. 81-82.
- ↑ Snow i Hoover, 2010, p. 12.
- ↑ Figueirêdo, 2018, p. 10.
- ↑ Snow i Hoover, 2010, p. 13 i ss.
- ↑ Bott, 1980, p. 914.
Bibliografia
- Agarwal, Ravi; Sen, Syamal. Creators of Mathematical and Computational Sciences (en anglès). Springer, 2014. ISBN 978-3-319-10869-8.
- Ayoub, Raymond G. Musings of the Masters (en anglès). Mathematical Association of America, 2004. ISBN 0-88385-549-6.
- Bott, Raoul «Marston Morse and his mathematical works» (en anglès). Bulletin of the American Mathematical Society, Vol. 3, Num. 3, 1980, pàg. 907-950. DOI: 10.1090/S0273-0979-1980-14824-7. ISSN: 0273-0979.
- Chang, Sooyoung. Academic Genealogy of Mathematicians (en anglès). World Scientific Publishing, 2011. ISBN 978-981-4282-29-1.
- Figueirêdo, Danutia Nascimento «Teoria de Morse» (en portuguès). Universidade Federal da Bahia, Tesi, 2018.
- Snow, Joanne E.; Hoover, Colleen M. «Mathematician as Artist: Marston Morse» (en anglès). The Mathematical Intelligencer, Vol. 32, Num. 2, 2010, pàg. 11-18. DOI: 10.1007/s00283-009-9085-3. ISSN: 0343-6993.
Enllaços externs
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. «Marston Morse» (en anglès). MacTutor History of Mathematics archive. School of Mathematics and Statistics, University of St Andrews, Scotland.
- Gray, Jeremy. «Morse, Marston». Complete Dictionary of Scientific Biography, 2008. [Consulta: 27 octubre 2020]. (anglès)
- «Harold Calvin Marston Morse». Presidents - American Mathematical Society. [Consulta: 27 octubre 2020]. (anglès)