Maria Teresa Agnesi
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 17 octubre 1720 ![]() Milà (Itàlia) ![]() |
Mort | 19 gener 1795 ![]() Milà (Itàlia) ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Música ![]() |
Ocupació | clavicembalista, pianista, salonnière, compositora, cantant d'òpera ![]() |
Gènere | Òpera ![]() |
Instrument | Clavicèmbal ![]() |
Família | |
Germans | Maria Gaetana Agnesi ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() |
Maria Teresa Agnesi (Milà, 17 d'octubre de 1720 – 19 de gener de 1795) fou una compositora italiana germana de la matemàtica Maria Gaetana Agnesi.[1]
Malgrat ser més coneguda per les seves composicions, també fou una consumada clavecinista i cantant, i la majoria de les seves composicions supervivents foren escrites per a teclat, veu i per ambdues. Era filla de Pietro Agnesi, un arrogant home de la noblesa menor. Aquest home procurà des de ben aviat l'educació de les dues filles, Maria Teresa i la seva famosa germana gran, Maria Gaetana.
Maria Teresa es casà amb Pier Antonio Pinottini el 13 de juny de 1752, i s'assentaren en un barri poblat per intel·lectuals i artistes, però amb el temps sofrí la ruïna financera. Pinottini morí poc de temps després.
Carrera
No se sap gaire de Maria Teresa, ni de la seva educació ni quins foren els seus professors, i les dates de les seves composicions són en gran part desconegudes. Moltes se n'han perdut, malgrat haver-hi registre de la seva existència. La seva carrera fou possible mercès a l'ajuda del govern de Llombardia, en aquells temps austríaca, que era progressista i il·lustrat, sobretot envers els drets de les dones. Aquest moviment fou més prevalent a Viena i a Dresden, que en la seva ciutat nadiua, Milà, i Maria Teresa trobà més èxit i més reconeixement del públic en aquelles ciutats que en el seu lloc de naixement.
Maria Teresa va fer diversos concerts, tal vegada el més famós el del 16 de juliol de 1793; el famós marxant Charles de Brosses estava molt impressionat per la seva música. I no fou l'únic, el comte Gerolamo Riccati va escriure diverses cartes elogiant les seves composicions i talent musical.
També fou famós el seu debut teatral, la Cantata Pastorale d'Il Ristoro Arcàdia, a Milà en el Teatre Reggio Ducal, on el 1747 dedicà la seva obra a diversos governants dels voltants de Saxònia i Àustria. Agnesi gaudiria del patrocini de l'emperadriu Maria Teresa I d'Àustria, que en aquells temps ho era de la Llombardia, i de Maria Antònia de Baviera, una talentosa compositora contemporània. Es creu que l'emperadriu Maria Teresa escoltà el 1747 a Teresa Agnesi.
Avui dia rara vegada s'escolten les seves obres. La seva música de teclat, si bé resulta tècnicament difícil, ha estat una mica oblidada i no distingida. El seu treball madurà al llarg de la seva carrera; les primeres obres són simples i netes, mentre que les últimes són més virtuoses, complexes i melodramàtiques.