Mahalia Jackson
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 26 octubre 1911 ![]() Nova Orleans (Louisiana) ![]() |
Mort | 27 gener 1972 ![]() Evergreen Park (Illinois) ![]() |
Causa de mort | cardiopatia ![]() |
Sepultura | Providence Memorial Park and Mausoleum (en) ![]() ![]() |
Altres noms | Halie Jackson ![]() |
Grup ètnic | Afroamericans ![]() |
Religió | Església Baptista ![]() |
Activitat | |
Ocupació | cantant |
Activitat | 1927 - 1971 |
Gènere | gospel |
Veu | Contralt ![]() |
Instrument | Veu ![]() |
Segell discogràfic | Decca Records Apollo Records Columbia Records ![]() |
Obra | |
Localització dels arxius |
|
Premis
| |
Lloc web | mahaliajackson.us ![]() |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Mahalia Jackson (Nova Orleans, 26 d'octubre de 1911 – Evergreen Park, Illinois, 27 de gener de 1972) fou una cantant de gòspel, pianista, saxofonista i trompetista. Amb una poderosa tessitura de contralt, se la coneixia com "La reina del gòspel".[1][2] Als setze anys, es traslladà a Chicago amb els seus pares.[3][4] L'any 1951 va fer un concert extraordinari per recollir diners destinats a una ONG per als nens d'Amèrica, a més també donà a conèixer el gòspel com un altre tipus de cant d'òpera o cant litúrgic. Esdevingué una de les cantants de gòspel més influents del món, reconeguda internacionalment com a cantant i música, i alhora com a activista pels drets civils.[5] El cantant i actor, i també activista, Harry Belafonte la descrigué com "la dona negra amb un impacte més gran als Estats Units".[5] [6]
Biografia
Nasqué el 26 d'octubre de 1911 a Nova Orleans; rebé el nom de Mahala Jackson i el sobrenom de "Halie". Als setze anys, es traslladà a Chicago amb els seus pares. Li influïren les cantants de blues Ma Rainey i Bessie Smith, si bé sobretot es mantingué sempre fidel a la música religiosa. Va començar a cantar gòspel en l'adolescència (als anys vint) a la Greater Salem Baptist Church de Chicago i actuant amb els Prince Johnson Gospel Singers. Començà a gravar als anys 30. A primers dels 40, inicià les seves gires amb Tommy Dorsey. Exercí una gran influència en Aretha Franklin.
Morí d'un atac de cor, com a complicació de la diabetis que patia, el 27 de gener de 1972.
Referències
- ↑ «Mahalia Jackson | enciclopèdia.cat». [Consulta: 27 novembre 2021].
- ↑ «Mahalia Jackson» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, actualitzat 22 octubre 2021. [Consulta: 27 novembre 2021].
- ↑ Gili, Ricard. El Jazz (en castellà). Barcelona: Nova Terra, 1978, p. 268. ISBN 84-280-0616-4 [Consulta: 4 juny 2019]. «A los dieciséis años se traslada con sus padres a Chicago»
- ↑ «Mahalia Jackson» (en anglès). American Roots Music. [Consulta: 4 juny 2019].
- ↑ 5,0 5,1 Whitman, Alden «Mahalia Jackson, Gospel Singer and a Civil Rights Symbol, Dies» (en anglès). New York Times, 28-01-1972, pàg. 1 [Consulta: 3 juny 2019]. «Closely associated for the last decade with the black civil rights movement, Miss Jackson was chosen to sing at the Rev. Dr. Martin Luther King Jr.'s March on Washington rally at the Lincoln Memorial in 1963. [...] Mahalia Jackson, who rose from Deep South poverty to world renown as a passionate gospel singer, died of a heart seizure yesterday in Little Company of Mary Hospital in Evergreen Park, Ill., a Chicago suburb.»
- ↑ «1963. Mahalia Jackson, the Queen of Gospel, puts her stamp on the March on Washington» (en anglès). [Consulta: 4 juny 2019]. «But it is almost impossible to imagine Mahalia Jackson having been anywhere other than center stage at the historic March on Washington on August 28, 1963, where she not only performed as the lead-in to Dr. Martin Luther King, Jr. and his “I Have a Dream” speech, but she also played a direct role in turning that speech into one of the most memorable and meaningful in American history. [...] It was in Alabama that Jackson first met and befriended the Reverend Dr. Martin Luther King, Jr., whom she would support throughout his career.»
Bibliografia
- Gili, Ricard. El Jazz (en castellà). 1a ed.. Barcelona: Editorial Nova Terra, març 1978. ISBN 84-280-0616-4.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)