Lydia Rabinowitsch-Kempner
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 22 agost 1871 ![]() Kaunas (Lituània) ![]() |
Mort | 3 agost 1935 ![]() Berlín (Alemanya) ![]() |
Formació | Universitat de Zúric Universitat de Berna Robert Koch Institute (en) ![]() ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Bacteriologia ![]() |
Lloc de treball | Filadèlfia Berlín ![]() |
Ocupació | biòloga, metgessa, micòloga ![]() |
Ocupador | Women's Medical College de Pennsilvània ![]() |
Obra | |
Abrev. botànica | Rabin. ![]() |
Fills | Robert Kempner ![]() |
![]() |
Lydia Rabinowitsch-Kempner (Kaunas, 22 d'agost de 1871 - Berlín, 3 d'agost de 1935) va ser un bacteriòloga i metgessa alemanya d'origen lituà, coneguda per la seva investigació sobre la tuberculosi i la salut pública. Va ser la segona dona a convertir-se en professora a Prússia.
Estudià des de 1888 ciències naturals a Zuric i Berna, graduant-se el 1894, ingressant aquell mateix any en l'Institut de malalties infeccioses, on tingué per professor a Robert Koch en els seus estudis sobre les bactèries termòfiles i els ferments patògens. El 1896 fou professora extraordinària del "Woman's Medical College" de Filadèlfia, on al cap de poc temps fundà un Institut bacteriològic. El mateix any exercia de professora ordinària d'aquell centre docent, però durant l'estiu treballava en l'Institut Koch. Estudià la presència de la tuberculosi en la mantega, la infecciositat de la llet de les vaques tuberculoses i la reacció serosa en la tuberculosi humana i dels bòvids. Per encàrrec del propi Koch treballa, en col·laboració amb el seu espòs, sobre el Tripanosoma (Trypanosoma), i el 1902 passà a Odessa per a estudiar la epidèmia de pesta que assolava la ciutat.
En retirar-se Koch de l'Institut, Rabinowitsch-Kempner ingressà en l'Institut Patològic, de la Charité, llavors dirigit per Orth. En aquest es dedicà amb especialitat als treballs vers la tuberculosi humana i la del mico i dels animals domèstics i dels mitjans d'infecció de la mateixa. Lydia Rabinowitsch-Kempner fou una feminista decidida, havent fundat, en unió d'Elisa Neumann, l'Associació per al préstec sense interessos a les dones estudiants. Des de 1920 fou directora de la secció de Bacteriologia de l'hospital municipal de Moabit.
Escrits
- Beitr. zur Entwickelungsgeschichte d. Fruchtkörper einiger Gastromyceten;
- Ueber d. Vorkommen v. Tuberkelbazillen in Eutter und Milch;
- Ueber d. Infektiosität d. Milch tuberkulöser Kühe;
- Ueber d- Serumreaktion b. d. Tuberkulose d. Mensch. und Rinder, Monographie über d. Geflügelit, berkulose, en col·laboració amb Max Koch.[1]
Bibliografia
- Enciclopèdia Espasa, vol. 49, pàg. 66. (ISBN-84-239-4549-9)
Referències
- ↑ Edita Enciclopèdia Espasa, apèndix VIII, pàg. 1146. (ISBN-84-239-4578-2)