Khosrovidukht
Nom original | (hy) Խոսրովիդուխտ ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | valor desconegut ![]() |
Mort | valor desconegut ![]() |
Activitat | |
Ocupació | música, poetessa ![]() |
Activitat | (Floruit: segle VIII ![]() |
Família | |
Germans | Vahan of Goghtn ![]() |
Khosrovidukht (armeni: Խոսրովիդուխտ) (valor desconegut - valor desconegut){A 1} va ser una poetessa i himnògrafa armènia que va viure a principis del segle VIII.
Després de la seva contemporània una mica anterior Sahakduxt, és la primera dona coneguda de la literatura i la música armènies, i una de les primeres dones compositores de la història de la música. Filla del rei de Goghtn, Khosrov Goghtnatsi, el seu pare va ser assassinat i ella va ser empresonada en una fortalesa d'Ani-Kamakh (l'actual Kemah) durant vint anys. El seu germà va ser empresonat i finalment assassinat; L'única obra supervivent de Khosrovidukht, el šarakan "Zarmanali e Ints" ("Més sorprenent per a mi") li va ser dedicada. De tant en tant s'ha posat en dubte la seva autenticitat, amb alguns estudiosos que l'atribueixen a Sahakduxt. L'obra no va entrar al repertori general de la litúrgia šarakan, però finalment va ser aprovada per l'Església armènia per a ús religiós.
Biografia
Se sap molt poc sobre Khosrovidukht, també escrit com 'Xosroviduxt'.[1] Activa al segle viii, està registrada com a membre de la família reial.[1] El seu pare era el rei Khosrov Goghtnatsi, que governava Goghtn una província de Vaspurakan.[2] El seu nom de pila és desconegut; el 'dukht'/'duxt' de Xosroviduxt/Khosrovidukht significa filla de.[3] Altres noms inclouen Khosrovidukht Goghnatsi (Khosrovidukht de Goghtn),[2] Khrosovidoukht Koghtnatsi,[3] i Khosrovidoukht Koghnatsi.[4]
El 708, el rei Khosrov va ser assassinat durant els conflictes a Nakhjavan.[2] El germà de Khosrovidukht, Vahan Goghtnatsi, va ser segrestat pels àrabs musulmans i portat a Síria,[3] mentre ella era portada a la fortalesa d'Ani-Kamakh, ara coneguda com Kemah.[1] Va romandre allí aïllada durant vint anys.[1] El seu germà es va convertir a l'islam, abans d'aconseguir la seva llibertat anys més tard i tornar a Armènia.[2] Vahan es va convertir de nou al cristianisme i els mateixos musulmans, que consideraven la seva abjuració un delicte, el van fer matar.[1]{A 2} La seva mort va ser el 731[2] o el 737.[1][3] L'Antologia de poesia armènia de 1978 informa que Khosrovidukht també va morir el 737,[3] encara que això no està corroborat en altres fonts.[1][2]
Obres
![]() | |
---|---|
Una interpretació moderna de "Zarmanali e Ints" interpretada per la Sharakan Early Music Ensemble | |
![]() | "Zarmanali e Ints" |
L'obra de Khosrovidukht no va ser coneguda pels estudiosos fins al segle xix.[3] Després del seu descobriment, va ser reconeguda com la segona (després de la seva anterior Sahakdukht) dona compositora i poetessa d'Armènia.[3] Existeix una gravació moderna de la peça, interpretada pel Sharakan Early Music Ensemble.[5]
L'única obra atribuïda a Khosrovidukht és "Zarmanali e Ints" ("Զարմանալի է ինձ"), un šarakan (o sharakan) o un himne canònic.[1] El títol es tradueix de diverses maneres com "Més sorprenent per a mi",[3] "És meravellós per a mi"[1] i "És sorprenent per a mi".[2] La peça ha estat descrita per l'historiador Agop Jack Hacikyan com a prova de "una gran habilitat literària",[2] i per l'etnomusicòleg Şahan Arzruni com "florida".[1] Igual que l'obra de Sahakdukht,[6] la peça de Khosrovidukht no es va incloure a la col·lecció de šarakans oficials;[2] tanmateix, malgrat la seva naturalesa secular, "Zarmanali e Ints" finalment va ser aprovat per l'Església armènia per a ser utilitzat en serveis.[1] Fonts posteriors registren que l'obra està dedicada al seu germà, després de la seva mort.[1] Alguns estudiosos, com Ghevont Alishan, Malachia Ormanian i Grigor Hakobian, atribueixen l'obra a Sahakdukht.[2] Vegeu Hovanessian & Margossian (1978, pàg. 43–44) per a una traducció a l'anglès de la peça.
- Xosroviduxt (segle VIII)[7] |
|
Notes
- {A 1}-Khosrovidukht també és conegut com Xosroviduxt,[1] Khosrovidukht Goghnatsi (Khosrovidukht de Goghtn),[2] Khrosovidoukht Koghtnatsi,[3] o Khosrovidukht Koghnatsi.[4]
- {a 2}-Les fonts modernes difereixen sobre la naturalesa exacta de la mort del Vahan Goghtnatsi: Hacikyan (2000, p. 161) informa que va ser segrestat i portat de tornada a Síria per ser assassinat, mentre que Hovanessian & Margossian (1978, p. 43) diu que va anar de bon grat. en un viatge a Damasc i allí va ser assassinat en fer gala de la seva fe cristiana.
Referències
- ↑ 1,00 1,01 1,02 1,03 1,04 1,05 1,06 1,07 1,08 1,09 1,10 1,11 1,12 Arzruni 1995, p. 506.
- ↑ 2,00 2,01 2,02 2,03 2,04 2,05 2,06 2,07 2,08 2,09 2,10 Hacikyan 2000, p. 161.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 3,7 3,8 Hovanessian & Margossian 1978, p. 43.
- ↑ 4,0 4,1 Rowe 2003, p. 17.
- ↑ Khosrovidoukht Goghtnatsi (VIII c.) - Zarmanali e indz (Armenian spiritual song). Consultat 11 novembre 2021 – via YouTube.
- ↑ Hacikyan 2000, p. 163.
- ↑ From the Armenian WikiSource
Fonts
- Rowe, Victoria (2003). A History of Armenian Women's Writing, 1880-1922. Newcastle: Cambridge Scholars Publishing. ISBN 978-1-904303-23-7.
- Hovanessian, Diana Der; Margossian, Marzbed, eds. (1978). Anthology of Armenian Poetry. Translated by Hovanessian, Diana Der; Margossian, Marzbed. Nova York: Columbia University Press. ISBN 978-0-231-04565-0.
- Hacikyan, Agop Jack (2000). The Heritage of Armenian Literature: From the sixth to the eighteenth century. Detroit: Wayne State University Press. ISBN 978-0-8143-3023-4.
- Arzruni, Şahan. "Xosroviduxt [Khosrovidukht] (fl. early 8th century). Armenian hymnographer and poet". The Norton/Grove Dictionary of Women Composers. Julie Anne Sadie and Rhian Samuel eds. New York City; London; W. W. Norton & Company, 1995. p. 506.
- Şahan Arzruni (2006); "Xosroviduxt". Grove Music Online. Oxford, England: Oxford University Press. doi:10.1093/gmo/9781561592630.article.2022362 (cal subscripció a la biblioteca pública del Regne Unit)
Literatura
- Acaryan, Hracya Hakobi. Hayoc' anjnanunneri bararan (en armenian). Beirut: Hratarakutiwn Sewan Hratarakcakan Tan, 1972, p. 539. OCLC 879149127.
- Alisan, L. Husikk' hayreneac' hayoc (en armeni). 2, 1921, p. 136.
- Arzruni, Şahan. Grove Music Online. Oxford: Oxford University Press, 2006. DOI 10.1093/gmo/9781561592630.article.2022362. This article is essentially a reprint of Arzruni 1995, p. 506
- Hakobyan, Grigor Arshaki. Šarakanneri žanrě hay mi ǰnadaryan grakanut 'yan me ǰ (en armeni). Erevan: Haykakan SSH GA Hratarakchʻutʻyun, 1980, p. 167–171. OCLC 20294768.
- Oskep'orik: hay ergi goharner (en armeni). Erevan: Sovetakay [sic] grogh hratarakch'ut'yun, 1982, p. 26–27. OCLC 1265048578.
Enllaços externs
- Acaryan, Hracya Hakobi. Hayoc' anjnanunneri bararan (en armenian). Beirut: Hratarakutiwn Sewan Hratarakcakan Tan, 1972, p. 539. OCLC 879149127.
- Alisan, L. Husikk' hayreneac' hayoc (en armeni). 2, 1921, p. 136.
- Arzruni, Şahan. Grove Music Online. Oxford: Oxford University Press, 2006. DOI 10.1093/gmo/9781561592630.article.2022362. This article is essentially a reprint of Arzruni 1995, p. 506