Jouravskita
![]() | |
---|---|
![]() Cristalls de jouravskita de les mines N'Chwaning (Sud-àfrica) | |
Fórmula química | Ca₃Mn4+(SO₄)(CO₃)(OH)₆·12H₂O |
Epònim | Georges Jouravsky (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | mina Tachgagalt, Província d'Ouarzazate, Souss-Massa-Draâ, Marroc |
Classificació | |
Categoria | sulfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 7.DG.15 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 7.DG.15 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VI/D.07 ![]() |
Dana | 32.4.4.3 |
Heys | 12.2.17 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | hexagonal |
Estructura cristal·lina | a = 11,06Å; c = 10,5Å; |
Duresa | 2,5 |
Propietats òptiques | uniaxial (-) |
Índex de refracció | nω = 1,556 nε = 1,540 |
Birefringència | δ = 0,016 |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1965-009 |
Any d'aprovació | 1965 |
Símbol | Jou ![]() |
Referències | [1] |
La jouravskita és un mineral de la classe dels sulfats, que pertany al grup de l'ettringita. Va rebre el seu nom l'any 1965 per Christophe Gaudefroy i François Permingeat en honor de Georges Jouravsky (1896–1964), cap de geologia del Geological Survey of Morocco, pel seu treball en els dipòsits minerals del Marroc.
Característiques
La jouravskita és un sulfat de fórmula química Ca₃Mn4+(SO₄)(CO₃)(OH)₆·12H₂O. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1965. Cristal·litza en el sistema hexagonal. Es troba en forma de cristalls piramidals hexagonals arrodonits, exhibint {1010} i {1012}, de fins a 0,3 mil·límetres, incrustats en marokita, en masses pulverulentes i taques.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és 2,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la jouravskita pertany a «07.D - Sulfats (selenats, etc.) amb anions addicionals, amb H₂O, amb cations de mida mitjana i grans; amb NO₃, CO₃, B(OH)₄, SiO₄ o IO₃» juntament amb els següents minerals: darapskita, clinoungemachita, humberstonita, ungemachita, bentorita, charlesita, ettringita, sturmanita, thaumasita, carraraïta, buriatita, rapidcreekita, korkinoïta, tatarskita, nakauriïta, chessexita, carlosruizita, fuenzalidaïta i txeliabinskita.
Formació i jaciments
És un mineral rar que es troba a les zones oxidades dels dipòsits de manganès; en varietat alumínica per l'acció de fumaroles volcàniques. Sol trobar-se associada a altres minerals com: manganita, calcita, marokita, gaudefroyita, henritermierita, despujolsita i barita.[2] Va ser descoberta l'any 1965 a la mina Tachgagalt, a la província d'Ouarzazate (Souss-Massa-Draâ, Marroc). També ha estat descrita a les mines N'Chwaning (Kuruman, Sud-àfrica) i a dues localitats jordanes: a Daba (Amman) i a Maqarin (Irbid).
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)