Görgeyita
![]() | |
---|---|
![]() Cristalls de görgeyita del Kazakhstan | |
Fórmula química | K₂Ca₅(SO₄)₆·H₂O |
Localitat tipus | Ischler Salzberg, Perneck, Bad Ischl, Gmunden, Alta Àustria, Àustria |
Classificació | |
Categoria | sulfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 7.CD.30 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 7.CD.30 ![]() |
Dana | 29.4.7.1 |
Heys | 25.4.9 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | monoclínic |
Color | incolor a groguenc |
Duresa | 3,5 |
Lluïssor | vítria |
Color de la ratlla | (no reportada) |
Propietats òptiques | biaxial (+) |
Índex de refracció | nα = 1,560 nβ = 1,569 nγ = 1,584 |
Birefringència | δ = 0,024 |
Angle 2V | mesurat: 79°, calculat: 78° |
Dispersió òptica | no en té |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Gög ![]() |
Referències | [1] |
La görgeyita és un mineral de la classe dels sulfats. Rep el seu nom de Rolf von Görgey (1886-1915), mineralogista austríac.
Característiques
La görgeyita és un sulfat de fórmula química K₂Ca₅(SO₄)₆·H₂O. Cristal·litza en el sistema monoclínic. Es troba en forma de cristalls tabulars en {001}, de fins a 8,5 centímetres, mostrant {001}, {100}, {111} i {110}.[2] La seva duresa a l'escala de Mohs és 3,5. És una espècie isostructural amb la campostriniïta.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la görgeyita pertany a «07.CD - Sulfats (selenats, etc.) sense anions addicionals, amb H₂O, amb cations grans només» juntament amb els següents minerals: matteuccita, mirabilita, lecontita, hidroglauberita, eugsterita, koktaïta, singenita, guix, bassanita, zircosulfat, schieffelinita, montanita i omongwaïta.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a Ischler Salzberg, Perneck, a Gmunden (Alta Àustria, Àustria). Sol trobar-se associada a altres minerals com: glauberita, halita, polihalita, anhidrita, guix, cesanita i pirita.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)