Francesc Rogent i Pedrosa
Biografia | |
---|---|
Naixement | 24 desembre 1864 ![]() Barcelona ![]() |
Mort | 1898 ![]() Barcelona ![]() |
President del Reial Cercle Artístic de Barcelona | |
1893 – ← Leopold Roca i Furnó – Lluís Graner i Arrufí → ![]() | |
Dades personals | |
Formació | Escola Tècnica Superior d'Arquitectura de Barcelona ![]() |
Activitat | |
Ocupació | arquitecte, escriptor ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f0/Badalona_-_Esgl%C3%A9sia_de_Santa_Maria_i_catifa_de_Corpus.jpg/220px-Badalona_-_Esgl%C3%A9sia_de_Santa_Maria_i_catifa_de_Corpus.jpg)
Francesc Rogent i Pedrosa (Barcelona, 24 de desembre de 1864 - ibídem, 1898) fou un arquitecte, escriptor i editor català.[1]
Fill del també arquitecte Elies Rogent, estudià a l'ETSAB, on es va titular el 1887. Com arquitecte va ser el responsable de la reforma de Cau Ferrat, la casa de Santiago Rusiñol a Sitges (1893-1894), així com de la restauració del Monestir de Ripoll. A Barcelona fou autor del Frontó Colón,[2], així com del pont que unia el parc de la Ciutadella amb el dipòsit d'aigua de la Gran Cascada, efectuat per a l'Exposició Universal de 1888.[3] També va projectar amb el seu pare la claraboia del pati del Palau Marc de Reus, a la Rambla (1892).[4] Fou també arquitecte municipal de Badalona, on va projectar la façana neoclàssica de l'església parroquial de Santa Maria (1895),[5] i va dissenyar unes fonts de ferro colat (1892) considerades bé cultural d'interés local.[6]
Fundador de l'editorial Parera i Cia., en ella publicà algunes de les seves obres, com Arquitectura moderna de Barcelona (1897) —escrita amb Lluís Domènech i Montaner— i Catedral de Barcelona (1898).[3]
Referències
- ↑ «Francesc Rogent i Pedrosa». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ Barral i Altet et al., Jornet, p. 118.
- ↑ 3,0 3,1 (Maspoch 2008, p. 183.)
- ↑ Barral i Altet et al., Jornet, p. 119.
- ↑ Barral i Altet et al., Jornet, p. 32.
- ↑ «Model de font urbana de ferro colat». [Consulta: 10 febrer 2015].
Bibliografia
- Barral i Altet, Xavier; Beseran, Pere; Canalda, Sílvia; Guardià, Marta; Jornet, Núria. Guia del Patrimoni Monumental i Artístic de Catalunya, vol. 1. Barcelona: Pòrtic, 2000. ISBN 84-7306-947-1.
- Maspoch, Mònica. Galeria d'autors. Ruta del Modernisme de Barcelona. Barcelona: Institut Municipal del Paisatge Urbà i la Qualitat de Vida, Ajuntament de Barcelona, 2008. ISBN 978-84-96696-02-0.