Fluorcafita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | SrCaCa₃(PO₄)₃F |
Epònim | fluor, calci, fòsfor i composició química ![]() |
Localitat tipus | Mina Koaixva, Mont Koaixva, Massís de Khibini, óblast de Múrmansk, Rússia |
Classificació | |
Categoria | fosfats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 8.BN.05 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 8.BN.05 ![]() |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | hexagonal |
Estructura cristal·lina | a = 9,485(3) Å; c = 7,000(3) Å; |
Grup puntual | 6/m - dipiramidal |
Grup espacial | p6₃/m |
Duresa | 5 |
Lluïssor | vítria |
Propietats òptiques | uniaxial (-) |
Índex de refracció | nω = 1,649 nε = 1,637 |
Birefringència | δ = 0,012 |
Més informació | |
Estatus IMA | aprovat ![]() |
Codi IMA | IMA1996-022 |
Any d'aprovació | 1996 |
Símbol | Fcp ![]() |
Referències | [1] |
La fluorcafita és un mineral de la classe dels fosfats, que pertany al grup de la belovita. Rep el nom pels seus elements constitutius: fluor, calci i fòsfor.
Característiques
La fluorcafita és un fosfat de fórmula química SrCaCa₃(PO₄)₃F. Va ser aprovada com a espècie vàlida per l'Associació Mineralògica Internacional l'any 1996. Cristal·litza en el sistema hexagonal. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz pertany a «08.BN - Fosfats, etc. amb anions addicionals, sense H₂O, només amb cations de mida gran, (OH, etc.):RO₄ = 0,33:1» juntament amb els següents minerals: aradita, magganasita, fluorpiromorfita, fluorsigaiïta, fluoralforsita, alforsita, belovita-(Ce), clorapatita, mimetita-M, johnbaumita-M, fluorapatita, hedifana, hidroxilapatita, johnbaumita, mimetita, morelandita, piromorfita, fluorstrofita, svabita, turneaureïta, vanadinita, belovita-(La), deloneïta, kuannersuïta-(Ce), hidroxilapatita-M, fosfohedifana, hidroxilpiromorfita, estronadelfita, fluorfosfohedifana, carlgieseckeïta-(Nd), vanackerita, miyahisaïta, pieczkaïta, hidroxilhedifana, pliniusita, parafiniukita, arctita, krügerita i goryainovita.[2]
Formació i jaciments
Va ser descoberta a la mina Koaixva, al mont del mateix nom dins el massís de Khibini, a l'óblast de Múrmansk (Rússia). Dins el mateix massís també ha estat descrita als monts N'orkpakhk, Ristxorr, Karnasurt i Selsurt. A fora de Rússia també se n'ha trobat a la glacera Dara-i-Pioz, al Tadjikistan.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)