A Time to Love and a Time to Die
![]() ![]() | |
Fitxa | |
---|---|
Direcció | Douglas Sirk ![]() |
Protagonistes | John Gavin Liselotte Pulver Keenan Wynn Klaus Kinski Charles Régnier Don DeFore Thayer David Dieter Borsche Barbara Rütting Dorothea Wieck Kurt Meisel Agnes Windeck John van Dreelen Alice Treff Alexander Engel Jim Hutton Lisa Helwig Alexander Welbat Ralf Wolter Bengt Lindström Clancy Cooper Jock Mahoney ![]() |
Producció | Robert Arthur ![]() |
Guió | Erich Maria Remarque ![]() |
Música | Miklós Rózsa ![]() |
Fotografia | Russell Metty ![]() |
Muntatge | Ted J. Kent ![]() |
Productora | Universal Pictures ![]() |
Distribuïdor | Universal Pictures ![]() |
Dades i xifres | |
País d'origen | Estats Units d'Amèrica ![]() |
Estrena | 1958 ![]() |
Durada | 132 min ![]() |
Idioma original | anglès ![]() |
Color | en color ![]() |
Descripció | |
Gènere | drama, cinema romàntic i cinema bèl·lic ![]() |
Tema | Segona Guerra Mundial ![]() |
Lloc de la narració | Alemanya ![]() |
Època d'ambientació | 1944 ![]() |
Premis i nominacions | |
Nominacions | |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
A Time to Love and a Time to Die és una pel·lícula bèl·lica dramàtica en Eastmancolor CinemaScope dirigida el 1958 per Douglas Sirk i protagonitzada per John Gavin.[1] Està basada en el llibre de l'autor alemany Erich Maria Remarque, basada en el Front Oriental i en l'Alemanya nazi.[2] amb un cop d'ull al conegut de Remarque "Sense novetat al front occidental", aquesta pel·lícula ha estat coneguda com "Sense novetat al front occidental".[3]
Argument
Ernst Graeber és un soldat alemany estacionat al front oriental durant els darrers dies de la guerra. Se li ordena a ell i als seus companys Steinbrenner i Hirschland a matar civils russos, però en comptes Hirschland se suïcida.
Rep el seu primer permís en dos anys. Ernst torna a casa per trobar el seu poble bombardejat i que els pares se n'han anat. Elizabeth Kruse, filla del metge de la seva mare, li diu que al seu pare de l'ha endut la Gestapo. Els atacs aeris constants interrompen qualsevol moment tranquil mentre Ernst i Elizabeth gaudeixen del seu amor.
Un antic amic, Binding, un ric nazi, dona la benvinguda a Ernst a casa seva i prepara una festa per a la parella que acaben de casar, mentre que un simpàtic professor, Pohlmann, ofereix la seva ajuda en cas que decideixin fugir del país.
Ernst rep l'orde de tornar de nou al front on troba Steinbrenner a punt de disparar civils russos arrestats. Per evitar el seu tret, el mateix Ernst dispara Steinbrenner i els allibera. Un dels presos no commoguts per aquest sentimentalisme recupera el fusell de Steinbrenner i després dispara Graeber. Mor mentre llegeix una carta d'Elizabeth dient-li que espera el seu fill.
Repartiment
- John Gavin - Ernst Graeber
- Liselotte Pulver - Elizabeth Kruse
- Jock Mahoney - Immerman
- Don DeFore - Hermann Boettcher
- Keenan Wynn - Reuter
- Erich Maria Remarque - Professor Pohlmann
- Dieter Borsche - Capità Rahe
- Barbara Rütting – Dona guerrillera
- Thayer David - Oscar Binding
- Charles Régnier - Joseph
- Dorothea Wieck - Frau Lieser
- Kurt Meisel - Heini
- Agnes Windeck - Frau Witte
- Clancy Cooper - Sauer
- John van Dreelen – Funcionari polític
- Klaus Kinski – Tinent de la Gestapo
- Alice Treff - Frau Langer
- Alexander Engel - Mad Air Raid Warden
- Jim Hutton – Hirschland
- Bengt Lindström - Steinbrenner
Producció
Remarque va trobar Sirk en 1954 i l'escriptor va persuadir el director d'adaptar la seva pròpia novel·la a la pantalla. (("Vaig trobar-hi un home extraordinàriament comprensiu i capaç", va dir Remarque. "Sabia què volia fer amb el meu llibre")[2] El propi fill de Sirk, l'actor Klaus Detlef Sierck (1925-1944) va morir a Ucraïna com a soldat a la Panzergrenadier Division Großdeutschland quan tenia 18 anys.[4]
Universal va decidir contractor dos actors desconeguts. Com a executiu de l'estudi, Al Daff va dir:
« | Podríem haver-hi posat dos actors coneguts i procedir sobre la base de fer un vehicle per a una estrella. O podríem, si decidíssim, argumentar la història per inevitabilitat i posar al capdavant dels papers actors amb talent, artistes nous que no haurien de superar la discapacitat d'identificació de la personalitat i podrien ser acceptats com al jove oficial nazi i la seva estimada.[5] | » |
Aleshores Ann Harding fou seleccionada per interpretar el paper.[6]
El rodatge es va dur a terme a Berlín Occidental, on Sirk havia volat més de vint anys abans i a la zona d'entrenament de l'Exèrcit dels Estats Units a Europa a Grafenwöhr. Els interiors van ser rodats als estudis Spandau de CCC Film a Berlín.[7] El muntatge de la pel·lícula va ser dissenyat pels directors artístics Alexander Golitzen i Alfred Sweeney. Gavin estava acompanyat per la seva esposa amb qui s'acabava de casar i van utilitzar la pel·lícula com a oportunitat per a la lluna de mel.[8]
Universal va enviar una prova de pantalla de Gavin a la crítica com avenç de la seva pel·lícula.[9] Hedda Hopper va veure una vista prèvia i va predir que Gavin "prendrà el públic amb força i també ho farà la imatge, que també hauria de situar el seu coprotagonista, Lilo Pulver, entre els deu primers".[10]
Recepció
Los Angeles Times va dir que la pel·lícula no era tan bona com Res de nou al front de l'oest però era "viva, a vegades brutalment impactant i, menys sovint, emocionant."[3]
La pel·lícula és reconeguda per l'American Film Institute en aquestes llistes:
- 2002: AFI's 100 Years...100 Passions – Nominada[11]
Premis
- Nominats
- Oscar: Oscar al millor so (Leslie I. Carey) (1959)[12]
- 8è Festival Internacional de Cinema de Berlín: Os d'Or (1958)[13]
Referències
- ↑ Crowther, Bosley «New York Times: A Time to Love and a Time to Die». NY Times [Consulta: 19 octubre 2008]. Arxivat 30 de gener 2008 a Wayback Machine. «Còpia arxivada». Arxivat de l'original el 2008-01-30. [Consulta: 25 desembre 2021].
- ↑ 2,0 2,1 A Town Called Hollywood: Remarque Enjoys Adapting Own Novel Into Screenplay Scheuer, Philip K. Los Angeles Times (1923-Current File) [Los Angeles, Calif] July 21, 1957: E2.
- ↑ 3,0 3,1 RECALLS WORLD WAR I 'ALL QUIET': Remarque's 'Time to Love Has Few Faults, Rates as Memorable Film A TOWN CALLED HOLLYWOOD Remarque's 'Time to Love' Vivid, at Times Shocking Scheuer, Philip K. Los Angeles Times (1923-Current File) [Los Angeles, Calif] April 20, 1958: E1.
- ↑ «Portrait of the actor Klaus-Detlef Sierck by Thomas Staedeli». [Consulta: 22 desembre 2020].
- ↑ HOLLYWOOD IDEAS: Newcomers Face Stardom at Universal --'South Pacific' on the Horizon Appraisal "Pacific" Launching Movie Slant By THOMAS M. PRYOR. New York Times (1923-Current file) [New York, N.Y] 11 Aug 1957: 89.
- ↑ MOVIE DIRECTORS SET UP 2 GRANTS: Guild Offers Scholarships for Coast Students--Bells Are Ringing' Rings the Bell Paramount Eyes Musical By THOMAS M. PRYOR Special to The New York Times.. New York Times (1923-Current file) [New York, N.Y] July 31, 1957: 26.
- ↑ CAMERAS CAPTURE LOVE AND DEATH IN BERLIN: Ubiquitous Fans Shooting the Works Vote of Confidence By FREDERICK BANKER. New York Times (1923-Current file) [New York, N.Y] November 3, 1957: 143.
- ↑ HE NEVER LEFT HOME: Los Angeles Native John Gavin Wanted No Part of Pictures, So Producers Beat a Path to His Door Hopper, Hedda. Chicago Daily Tribune (1923-1963) [Chicago, Ill] July 20, 1958: f12.
- ↑ A Sneak Look Via Film Test of New Actor Tinee, Mae. Chicago Daily Tribune (1923-1963) [Chicago, Ill] January 19, 1958: e9.
- ↑ Jose Ferrer to Produce Broadway Play in Fall Hopper, Hedda. Chicago Daily Tribune (1923-1963) [Chicago, Ill] April 16, 1958: a6.
- ↑ «AFI's 100 Years...100 Passions Nominees» (PDF). [Consulta: 20 agost 2016].
- ↑ «The 31st Academy Awards (1959) Nominees and Winners». oscars.org. Arxivat de l'original el 6 juliol 2011. [Consulta: 21 agost 2011].
- ↑ «IMDB.com: Awards for A Time to Love and a Time to Die». imdb.com. [Consulta: 31 desembre 2009].
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)